19e+saken

= 19:e saken - Strukturerade elevsamtal - en demokratisak. =

Svedberg & Lind, 2009, s 52.
 * **Det centrala för gemensamt arbete i all slags skolundervisning är det strukturerade samtalet, vars mål är att "eleverna lär sig respektera varandra och utveckla positiva förhållningssätt till att hjälpa varandra och därmed också till varandra**" (Dimnenäs & Stäng Haraldsson 1996, s 39).

I de nationella dokumenten anges vilka demokratiska värden som skall behandlas i skolundervisningen. Följande begrepp förekommer:
 * jämställdhet
 * jämlikhet
 * solidaritet
 * frihet
 * integritet
 * okränkbarhet

Läraren ansvarar för att eleverna förstår vikten av ett väl fungerande lagarbete. Följande egenskaper anses känneteckna en person som uppnått demokratisk kompetens:
 * rättskänsla
 * generositet
 * tolerans
 * ansvarstagande

Av central betydelse är lärarens förmåga att stimulera eleverna att reflektera kring valda exempel i anslutning till ovan angivna begrepp, och utifrån elevernas olika uppfattningar av begreppens innebörd diskutera praktiska exempel som anknyter till deras dagliga skolsituation. Detta förutsätter att olika värderingar tillåts konfronteras utan att lärarens uppfattning dominerar.

Strukturerade samtal

 * Med strukturerade samtal avses här förekomsten av "gemensamma uppsatta regler för hur deltagarna skall lyssna, delta i samtalet, ge positiv och negativ respons"** (Dimnäs & Sträng Haraldsson, 1996).

Gruppstorleken kan variera alltifrån 2-4 elever i en arbetsgrupp till en diskussionsgrupp bestående av en hel klass.

- Förslag till lösningar nedtecknas av samtliga i gruppen. - Var och ens förslag gås igenom muntligt. - Likheter och skillnader jämförs och diskuteras.

Syftet med strukturerade samtal är framst att utveckla demokratisk kompetens så att eleverna lär sig respektera och hjälpa varandra. I detta sammanhang är det viktigt att inte den kognitiva aspekten överbetonas. Även de värdemässiga, emotionella och estetiska aspekten måste enligt Fjellström (2000) beaktas i detta sammanhang.

Svedberg & Lindberg, s 44-45, s 48-52 ||  ||
 * Läs mer:**